A ginkgo biloba Földünk legöregebb fafaja, mely az évmilliók alatt hihetetlen életerőre tett szert. A szentnek tartott – és az orvostudomány által is elismert – növény nagyon jó hatással van a testre: gyógyítja a szívet és a tüdőt, és hatékonyan segít asz
![](https://www.astronet.hu/wp-content/uploads/2009/11/356_59229-g2-d000011B8082198c4bd01.jpg)
270 millió évvel ezelőtt, a perm korszakban, amikor még őshüllők népesítették be a Földet, a páfrányfenyő ősi fajai alkották a gazdag növényvilág egyik jellegzetes csoportját. A páfrányfenyőt egy német tudós, Kämpfer „találta meg” Japánban, 1691-ben, később kiderült, hogy a növény Kínából származik, és ott is fennmaradt: kolostorok és paloták kertjeiben gondozták buddhista szerzetesek. A szentnek tartott gingko aztán innen került tovább Japánba, majd Koreába, végül Európába. Az 1700-as évek közepén már a híres angol Kew botanikus kertben is volt belőle példány, később pedig Európa több országában egyre több növényt ültettek. Darwin a ginkgót élő kövületnek nevezte.
![](https://www.astronet.hu/wp-content/uploads/2009/11/357_59230-w-d000000D7b1059d45a62f.jpg)
Gyógyhatása
A fáról a legkorábbi írásos feljegyzés kb. 4800 évvel ezelőtt keletkezett Kínában, a Sung dinasztia idején. Az első kínai füvészkönyvben úgy írnak róla, mint ami jó a szívre és a tüdőre. A hagyományos kínai orvoslásban asztmát, keléseket gyógyítottak vele, pirított magjait az emésztés segítésére, a részegség tüneteinek enyhítésére alkalmazták. A leveléből származó készítményt az örök szellemi fiatalság elixírjének nevezik. Az elnevezésben legfeljebb az örök szócska túlzás. A gingkolevél valóban növeli a szellemi teljesítőképességet, serkenti a vérkeringést, antioxidáns hatása révén védi az idegrendszert, gátolja a szív- és érrendszeri betegségek, a memóriazavar kialakulását, csökkenti a depressziót és lassítja az öregedést. Gyógyhatását az utóbbi évtizedekben a modern orvostudomány kutatásai is igazolták.
Túlélő
Az utóbbi időben bebizonyosodott a páfrányfenyőről, hogy kiválóan tűri a városi levegő és környezet megpróbáltatásait. Hirosimában, az atombomba robbanási centrumától egy kilométerre lévő fa túlélte a katasztrófát, nem sérült meg különösebben. Amikor a terület felújítása megkezdődött, úgy döntöttek, helyén hagyják e fát, amely ma egy kis templomhoz vezető lépcsőt választ két részre. Forrás: Zöld Egészség